Afsana pochovali v Hajdarábade práve v deň, keď mesto navštívila skupina novinárov z krajín strednej Európy vrátane novinára Pravdy. Predtým im rozhovor poskytol indický minister zahraničných vecí S. Džaišankár.
Prospešné vzťahy?
"Z našej perspektívy Sovietsky zväz a Rusko nikdy neurobili nič, čo by poškodilo naše záujmy. Neznamená to, že India a Rusko sa vo všetkom zhodnú. No investujeme do vzťahu, ktorý vnímame ako obojstranne prospešný. Viete, keď sa pozrieme na mapu Eurázie, vidíme tri veľké krajiny. Indiu, Čínu a Rusko. Je pre nás veľmi dôležité, aby tu existovala rovnováha. Je to pre nás svojím spôsobom geostrategické. Pokiaľ však ide o prípad obchodovania s ľuďmi, veľmi nás to znepokojuje. Nemáme nič, na základe čoho by sme mohli tvrdiť, že sú do toho nejakým spôsobom zapojené ruské štátne orgány. Veľa Indov chodí za prácou von. Takže teraz im buď nepovedali, že idú do Ruska, alebo im tvrdili, že tam pôjdu, ale pre niečo iné. Je to pre nás problém a veľmi dôrazne sme komunikovali s vládou v Moskve a snažíme sa dostať týchto ľudí späť do Indie,“ vysvetlil Džaišankár.
Na vzťahy Dillí a Moskvy upriamila pozornosť veľká invázia na Ukrajinu, ktorú Rusko začalo 24. februára 2022. India odvtedy čelí aj kritike. Dillí totiž nezaviedlo proti Moskve žiadne sankcie, pokračuje v zbrojárskych kontraktoch a nakupuje ruskú ropu, ktorú dostáva za znížené ceny. V tejto súvislosti je však zaujímavé, že svetové médiá v posledných dňoch informovali, že indické spoločnosti prestali preberať „čierne zlato“ z tankerov ruskej firmy Sovcomflot, na ktorú sú uvalené západné sankcie.
Minister Džaišankár obhajoval postoj Indie. "Premiér Naréndra Módí verejne vyhlásil, že toto nie je éra vojny, a Rusi a Ukrajinci by mali nájsť spôsob, ako dospieť k rokovaniam. Mnoho krajín sa nás pýta, prečo sme niečo neodsúdili, lebo je tu z hľadiska OSN posvätný princíp zachovania územnej celistvosti. No môžete si položiť otázku, či bol v histórii vždy dodržaný. Dá sa začať prípadom Indie. V roku 1947 sme získali nezávislosť a o niekoľko mesiacov nás napadli. Po dvoch rokoch sme pod tlakom OSN uzavreli prímerie, ktoré s malými zmenami stále rozdeľuje Kašmír. Toto hovorím aj kolegom vo svete, keď mi ukazujú mapy, na ktorých je Pakistanom okupovaná časť Kašmíru. A potom mi chcú hovoriť, aby sme boli opatrní v tom, čo podporujeme a čo nepodporujeme,“ uviedol šéf diplomacie.
Samozrejme, dá sa argumentovať, že ak India chce, aby svet uznával jej pohľady a nároky, nemal by byť pre ňu problém odsúdiť také jasné porušenie medzinárodného práva, aké predstavuje ruská agresia proti Ukrajine.
Šéf diplomacie však poukazuje na nekonzistentnosť iných. "Vyberajú si, čo odsúdia a čo nie. Pravdupovediac, robia to všetci. Keď sa začali boje, bol na nás tlak zo Západu, pretože ten chcel dostať ostatné krajiny tak blízko k svojim pozíciám, ako len bolo možné. Je to legitímny postoj, a preto všetci robíme diplomaciu. Viete, aj ja, keď mám problém, chcem, aby so mnou súhlasilo ostatných 190 krajín sveta. A o to sa dnes snaží i západná diplomacia. Poukazujeme však na to, že v mnohých krajinách na svete existujú aj iné problémy. Ním bola veľká energetická kríza, ktorá sa týkala Ukrajiny. Mnohé európske krajiny znížili nákup plynu a ropy z Ruska. Ale ak by to bola taká principiálna vec, keď ľudia naozaj veria, že to, čo Moskva urobila, bolo také zlé, každý by mal stiahnuť všetky investície, prerušiť obchody a po 24. februári 2022 už neodoberať žiadny plyn,“ pripomenul Džaišankár.
Sankcie proti Moskve
Čo sa týka sankcií proti Rusku, indický politik tvrdí, že takéto kroky robia krajiny, ktoré sú dostatočne silné na to, aby si to mohli dovoliť. Džaišankár skonštatoval, že opatrenia tohto typu by mala schváliť OSN, a v tom prípade by sa k nim jeho krajina mohla pridať. Faktom však je, že takýto scenár nie je realistický. V Bezpečnostnej rade OSN sedí Rusko, ktoré môže vetovať všetky sankcie proti nemu, a je pravdepodobné, že by ho podporila aj Čína.
"Nekontrolujem obchodné toky. Nekontrolujem energetické trhy. V skutočnosti je len veľmi málo krajín, ktoré môžu podporiť sankcie. Tie sú zbraňou niekoľkých privilegovaných štátov,“ vyhlásil Džaišankár. Vraví, že jeden z dôvodov, prečo Ázia kupuje viac energetických surovín z Ruska, je, že ich dodávatelia z Blízkeho východu zdraželi, lebo Západ je ochotný platiť viac.
![Agni-V, raketa](https://ipravda.sk/res/2024/03/19/thumbs/agni-v-raketa-stvorec.jpg)
"Indický minister má pravdu v tom zmysle, že naratív, ktorý Európska únia alebo Európania dlho používali, bol príliš povýšenecký. Tvrdili sme, že hlavnými problémami sú európske problémy. A keď sa pozrieme do histórie, niečo na tom aj je. Prvá i druhá svetová vojna sa začali v Európe. Boli sme vtedy súčasťou problému, neponúkali sme riešenia. No i vďaka EÚ sme to zmenili. S globalizáciou robí únia viac pre to, aby sa pozrela do iných častí sveta. Máme stratégiu pre indo-pacifický región a to súvisí s mojou mantrou, že existuje len jedna bezpečnosť,“ povedal pre Pravdu Michael Reiterer z bruselského Centra pre bezpečnosť, diplomaciu a stratégiu.
Bývalý veľvyslanec EÚ v Južnej Kórei si však myslí i to, že indický minister sa so svojou diagnózou skôr vracia do minulosti. „EÚ ukazuje, že sa pozerá ďaleko za hranice Európy. Do Číny i indo-pacifickej oblasti. Máme summity s Afrikou a Latinskou Amerikou a v rámci transatlantických vzťahov sa rozprávame s Američanmi. Ak trochu pozorujeme, čo sa stalo, povedal by som, že od roku 2016, teda od vzniku globálnej stratégie EÚ, už nie je pravda, že sa pozeráme len na vlastné problémy. Ale je dobré si pripomenúť, že sa to dialo, aby sme sa k tomu nevrátili,“ vysvetlil Reiterer.
Ukrajina potrebuje na boj s Ruskom zbrane zo Západu. Prichádzajú húfnice, tanky, protivzdušné systémy či drony.
Svet neakceptuje vojnu
Džaišankár naznačil, že jedným z dôvodov, prečo si chce India udržať dobré kontakty s Ruskom, je rast Číny. Dillí a Peking majú nevyriešené územné spory.
"Samozrejme, že by to bolo pre nás dôležité, keby sa Čína a Rusko zblížili,“ reagoval Džaišankár na otázku Pravdy, ako vníma vzťahy Moskvy a Pekingu. "Nechceme, aby mala Moskva v Ázii len jedného partnera. A netýka sa to len Indie, ale i Indonézie, Vietnamu a ďalších štátov,“ ozrejmil minister.
Podľa Džaišankára však platí, že nevidí žiadne krajiny, ktoré by povedali, že podporujú to, čo Rusko urobilo. "Možno je jedna taká, alebo dve. Ale nie sú veľmi dôležité. No nie každý štát to povie spôsobom, ktorý od neho očakávate, či urobí presne to, čo by ste od neho chceli. Keď však používame iné slová, ešte to neznamená, že máme nezhody. Pravdou je, že nemôžeme povedať, že svet akceptuje pokračujúcu vojnu,“ zdôraznil šéf indickej diplomacie.