![Hrušovské dievčatá sa vydali do rúk mládencov s...](https://ipravda.sk/res/2016/03/28/thumbs/oblievacka-velka-noc-hrusov-nestandard1.jpg)
O deviatej ráno vpochodovala skupina mládencov do jedného z dvorov, kde mala šťastie na viac dievčat. Z domu vyťahovali jednu za druhou a vodou veru nešetrili. Dievčatám po štedrej nádielke nezostalo nič iné, len rýchlo pozhadzovať šaty a obliecť si iné. „Mávam prichystaných asi desať náhradných šiat. Je to potom čo sušiť,“ hovorí Alžbeta Bendíková. Jej sedemnásťročná kamarátka Alžbeta Adamovová súhlasne prikývne. Oblievačka by sa pokojne mohla premenovať aj na prezliekačku.
Šestnásťročný Filip Mihálik prezrádza, že majú vo zvyku navštíviť a poliať všetky dievčatá. „Ideme rad radom. Starší mládenci s vedrami, mladší so striekačkami s vodou,“ poznamenáva. O rok starší Jozef Červenák dopĺňa, že ak by dievča veľmi protirečilo a nechcelo z domu, stiahnu ju do kúpeľne a vykúpu vo vani. Svojmu údelu neujdú, preto je pre ne lepšie vzdať to dobrovoľne a vode čeliť radšej na priedomí. Oblievačka v krojoch vyzerá pútavo, ale aj v Hrušove sa stáva skôr výnimkou ako pravidlom. Obec síce zachováva staré zvyky, tie polievačkové však pomaly ustupujú. Mužov v krojovaných košeliach nahrádzajú páni v oblekoch a kravatách. Aj Veľká noc ide s dobou.
![Mladé vyoblievané dievčatá nosievali po...](https://ipravda.sk/res/2016/03/28/thumbs/oblievacka-velka-noc-nestandard1.jpg)
Manželia Ján a Anna Brlošovci žijú od detstva folklórom a staré zvyklosti majú v malíčku. „V Hrušove a na okolitých lazoch sa v krojoch polievalo do konca sedemdesiatych rokov minulého storočia. Chlapci sa dali dokopy a ponavštevovali dievčatá v okolitých lazoch a končili v dedine. Museli to stihnúť do jedenástej predpoludním, keď bývala svätá omša. Polievalo sa len do jej začiatku,“ spomína pani Brlošová. Jej manžel Ján poznamenáva, že u nich býval aj tzv. vajíčkový zvyk. Polievačom dali v dome dievčat len najesť a vypiť. „No poobede – po omši roznášali dievčatá k nim domov vajíčka. Od každej dostal oblievač po dve vajcia, len milá svojmu milému venovala tri. Vajíčka potom mládenci predávali v zberniach surovín a aj na nich zarobili,“ prezrádza Brloš. V dome, kde mali trebárs tri dievky, museli byť sliepky už dlho pred Veľkou nocou v pohotovosti a naznášať dostatok vajec. Na rozdávanie ich potrebovali aj sto a viac.
Zvyky s vajíčkami už v Hrušove ustupujú modernejším zvyklostiam. Už sa neoblieva iba dopoludnia, ale celý deň. Dievčatá už s vajíčkami nebehajú za oblievačmi, ale ich doma riadne pohostia. Šunkou, klobásou, varenými vajíčkami a samozrejme dobrou domácou pálenkou. Niektoré zvyklosti z Veľkej noci však v Hrušove držia dodnes. „Na Veľkonočnú nedeľu chodia do kostola všetky dievčatá v krojoch. A to aj staršie ženy. Po skončení omše je u nás zvykom ísť na námestie a zatancovať tanec Haja Ďunďa, čiže Jarné chorovody. Tak to bolo aj včera,“ podotýka Brlošová.
Starosta obce Pavel Bendík dopĺňa, že kroje sa v ich obci s 860 obyvateľmi zachovali v každej domácnosti. „O udržiavanie starých tradícií sa starajú aj naši folkloristi. Pôsobí u nás folklórna skupina Hrušov, detská folklórna skupina Ragačinka, malí heligonkári aj dve ľudové hudby,“ vykresľuje Bendík. Obec sa zviditeľňuje aj podujatím Hontianska paráda, ktorá sa tento rok v auguste bude konať už dvadsiaty druhý raz. Okrem folklórnych tradícií na nej Hrušovčania prezentujú aj svoje historické zvyky a staré práce. Pôvodnú podobu žatvy, pálenie uhliarskej míle, tradičné pečenie chleba, pranie v potoku či prácu s drevom. Nikdy pritom nechýbajú tanec, spev a hudba.